Starptautiskā konference
“Reģionālās valodas Jaunajā Eiropā”
Rēzekne, Latgale, Latvija
2004.gada 20.-23.maijā

Vispārīgs raksturojums

Reģionālo vai minoritāšu valodu Eiropas harta, ko ir sagatavojusi Eiropas Padome 1992.gadā, bija pirmais oficiālais Eiropas dokuments, lai pievērstu uzmanību reģionālajām un minoritāšu valodām kā oficiālam aizsardzības objektam. Hartas realizācija veicinātu vienotas Eiropas valodas telpas izveidi.
Termins ‘reģionālais’ valodas politikas kontekstā formāli tika lietots kā sinonīms vārdam ‘dialekts’, ‘uz dialektu attiecināts’. Eiropas hartas sagatavošana un ratificēšana ir saistīta ar reģionālās valodas koncepcijas stāvokli oficiālo Eiropas valodu politikas nomenklatūrā, diemžēl pietiekami nedefinējot tās tiesības.
Vispārējs uzskats par reģionālajām valodām parasti saistās ar minoritāšu valodām  bez skaidri formulētas atšķirības arī valodas lietotājiem, tāpēc harta šobrīd ir praktiski vienīgais oficiālais dokuments, kas sevī ietver reģionālo valodu koncepciju.
Mazāk lietotās Eiropas valodas (kuru tipoloģija vēl nav pabeigta) varētu iedalīt šādās kategorijās:
-	nacionālo minoritāšu valodas, kurām ir savs nacionālais statuss kādā citā teritorijā,
-	nacionālo minoritāšu valodas, kurām nav sava nacionālā statusa,
-	diasporu vai bezteritoriālās valodas – etniski runājošās kopas bez skaidri noteiktas etniskās teritorijas,
-	mikrovalodas, ko runā ļoti neliels skaits valodas lietotāju, bieži izolētās teritorijās , nepārkāpjot vienas kolonijas vai koloniju grupas teritoriju,
-	reģionālās valodas ar šādu lingvistisko un ekstralingvistisko raksturojumu:
o	valodas autentiskums;
o	ģenētiski slēgtas saziņas attiecības ar dominējošo valsts valodu, “regiodialekts” (reģiona dialekts) bieži vien ir attiecināms tikai uz dominējošo valsts dialektu;
o	reģionālās un saziņā dominējošās valodas kopīgās attīstības relatīvi ilgā vēsture, īpaši sociālpolitiskā;
o	izteikta dialekta atšķirība no “regiodialekta”, kas bieži vien var tikt klasificēta kā cilvēku apziņas vai L – kompleksa dialekts;
o	vienota literārā standarta vai literārās normas, vai arī “neaizskaramā statusa” adaptēšanas trūkums;
o	bagātas, bieži vien senas literārās tradīcijas reģiona/ dialektu literatūrā;
o	runātāju grupas nacionālā separātisma trūkums vai nepietiekama izjušana, lai arī vērojama stingra reģionālā/etniskā identitāte ar valodu kā galveno reģionālā/ identitātes etniskuma sastāvdaļu;
o	relatīvi zems (bieži vien zemāks nekā pagātnē) regiolekta sociālais prestižs nosaka tā nelīdzvērtīgumu valodas plānošanas metodes;
o	regiolekta runātāju konfesionāla nošķiršanās;
o	runātāju grupā pastāvoša opozīcija pret tās kā nacionālas minoritāšu grupas saskatīšanu un oficiālu traktēšanu, bieži vien paradoksālas pretestības esamība pret minoritāšu grupas ieraudzīšanu kopumā, nosaucot to par nacionālas valodas identitāti;
o	relatīvi spēcīgā politiskā pretestība pret reģionālās valodas oficiālo atzīšanu pat valstīs ar samērā liberālu minoritāšu valodu politiku.
Šīs pazīmes ļauj runāt par Eiropas etnolektu grupu, kuru var traktēt kā reģionālo valodu kopu, ko aizstāv harta:
-	latgaļu (Latgalian) – zināma arī kā augšlatviešu (Upper Latvian) - tiek lietota Latvijas austrumos Latgales reģionā,
-	žemaiču (Semigaitian) – zināma arī kā lejas lietuviešu  (Lower Lithuanian)  - tiek lietota mūsdienu Lietuvas Republikas (Žemaitė) centrālajā rietumu daļā kā opozīcija lietuviešu valodas standartam,
-	kašubu (Kashubian) – tiek lietota Polijas ziemeļos Austrumpomerānijas reģionā ; to lieto ap 100 – 300 tūkstošu kašubu,
-	viru (Vōru) – standartizēts reģionālais variants  igauņu valodai, ko lieto Dienvidigaunijā,
-	polesijas (Polesian) – tiek lietota Baltkrievijā,
-	rusīņu (Carpato – Ruthenian) – lieto Karpatu teritorijā,
-	piejūras slovēņu (Prekmurje Slowene) – tiek lietota Slovēnijas ziemeļdaļā,
-	lejas vācu (Low German) – tiek lietota Vācijas ziemeļu daļā , zināma arī Nīderlandes austrumu provincēs, kur to sauc par lejas sakšu (Low Saxon),
-	provansiešu (Occitan) – tiek lietota Francijā (31 dienvidu apgabalā), Itālijā (Piedmonta un Calabria), Spānijā (Val d’Aranā Aragonas apgabalā), to runā vairāk kā 10 miljoni cilvēku,
-	skoti (Skots) – tiek lietota Skotijā,
-	astūriešu (Asturianu, Bable) – runā vismaz 500 tūkstoši Astūrijas principalitātes iedzīvotāji Spānijas ziemeļos,
-	aragoniešu (aragonese) – kastīliešu valodas variants.
Visas nosauktās reģionālās valodas ir pakļautas procesiem, kas saistīti ar sociolingvistiku, valodas plānošanu un valodas politiku:
-	tās galvenokārt aktīvi tiek lietotas reģiona kultūras dzīvē,
-	tās parasti tiek izmantotas kā valodas plānošanas līdzeklis,
-	atbildību par šo valodu aizsardzību uzņemas kultūras biedrības un jaundibinātās zinātniskās institūcijas,
-	reti bilingvisms ir iespējams bez reģionālās valodas vides, visizplatītākā situācija ir diglosija, reģionālo valodu monolingvisms sastopams reti,
-	šo valodu mācīšana un izglītības ieguve tajās ir grūti attīstāma, šo problēmu padziļina aktīvo valodas lietotāju paaudžu konflikts,
-	reģionālās valodas tiek prezentētas masu medijos tikai reģionālā līmenī, vietējā presē, reģionālajās radiopārraidēs, ļoti reti – televīzijā,
-	reliģiskie pakalpojumi reģionālajās valodās ir nepietiekami,
-	literatūra šajās valodās aptver tikai dažas jomas: galvenokārt reģiona folkloru un tradīcijas, bērnu literatūru, dzeju u.c.
Konference ir veltīta pirmās publicētās latgaliešu grāmatas (Evangelia toto anno, 1753) 250-gadei, kā arī latgalie�u drukas atcel�anas simtgadei (1904). Latgales reģiona vēsture  ir noteikusi reģiona sociālās, ekonomiskās, kultūras un valodas attīstību mūsdienās.
Zīmīgākie raksturotājfaktori: 
•	Kopējā attīstība ar pārējām latviešu zemēm līdz Livonijas sairumam (1562) atstājusi mazu ietekmi uz mūsdienām. 
•	Ilgstoša atrašanās poļu, krievu kultūras ietekmē noteikusi raibo nacionālo sastāvu un kultūras atšķirības salīdzinot ar pārējo Latviju un veicinājusi senās tautas kultūras saglabāšanos. Ir izveidojies latgaliešu subetnoss ar valodas, garīgās kultūras, reliģiskajām, mentalitātes atšķirībām, kas ilgus gadus tika uzskatīts par izskaužamu un iznīcināmu. 
•	Latgales politiskā un administratīvā nošķirtība no Baltijas reģiona 350 gadus, vēlā dzimtbūšanas atcelšana (1861), drukas aizliegums (1865–1904), kas ietekmēja vēlo atmodu (1904–1918), veicināja atpalicību, tā, savukārt, bija par iemeslu mazai baltiešu interesei par saviem brāļiem austrumos. 
•	Pārlieku lielā centralizācija Rīgā, Latgales specifikas ignorēšana neatkarīgās Latvijas valsts laikā un padomju gados, mēģinājumi risināt novada atpalicības problēmas pēdējā gadsimta laikā ir nekonsekventi, fragmentāri, nav devuši un nedod jūtamu uzlabojumu šajā sfērā. 
•	Latgales turpmākā attīstība saistāma ar pārdomātu reģionālu, decentralizētu politiku, valstisku un Eiropejisku sistēmu reģionu attīstībai, kuras sākumi jūtami pašlaik. 

Konferences organizācija

Konferences organizētāji ir Rēzeknes Augstskolas Filoloģijas katedra (Latgale, Latvija) un Adama Mickeviča Universitātes Valodas politikas un minoritāšu studiju katedra (Poznaņa/Polija), Stokholmas Universitātes Baltijas studiju katedra (Zviedrija). 

Konferences orgkomiteja:

Elksnis Jānis – Latgales kultūras centra izdevniecība/ Rēzekne
Juško-Štekele Angelika – Rēzeknes Augstskola/ Rēzekne
Keišs Pēteris – Latgaliešu kultūras biedrība/ Rēzekne
Leikuma Lidija – Latvijas Universitāte/ Rīga
Majevičs Alfreds F.  – A.Mickeviča Universitāte/ Poznaņa
Mukiene Danuta – Žemaišu kultūras biedrība/ Viļņa
Osta�evska Joanna-Novicka - A.Mickeviča Universitāte/ Poznaņa
Šuplinska Ilga – Rēzeknes Augstskola/ Rēzekne
Viherkevičs Tomašs - A.Mickeviča Universitāte/ Poznaņa
Kangere Baiba – Stokholmas Universitāte/ Stokholma
Začests Juris – Rēzeknes pilsētas mērs/ Rēzekne

Konferences sekretariāts:

Dr. Angelika Ju�ko – �tekele un Dr. Ilga �uplinska
Rēzeknes Augstskola
Atbrīvošanas aleja 90, LV – 4600, Rēzekne
Tel. +371 46 24533, +371 46 25841, Faks + 371 46 25901
E-mail: promd@ru.lv          ilga13@inbox.lv 

Konferences koordinators Polijā:

Dr. Tomašs Viherkevičs
A.Mickeviča Universitāte Valodas politikas un minoritāšu studiju katedra
Ul. Międzuchodzka 5, Pl – 60 –371 Poznań
Tel. + 48 61 8292712, Fax  + 48 61 8616225
E – mail: wicher@amu.edu.pl

Konferences darba grupas:

-	valodas politika un plānošana,
-	reģionālo valodu sociolingvistiskie jautājumi,
-	procesi reģionālajā literatūrā, kultūras vēsturē,
-	reģionālo valodu loma kristietiskajā tradīcijā/ institūcijās,
-	reģionālo valodu apguve – teorija un prakse.
Konferencē ir iespējams piedalīties ar referātu (10-15 min.), ar ziņojumu paneļdiskusijā (līdz 5 min.).
Konferences darba valodas - angļu, krievu, latviešu un latgaliešu, nodrošinot tulkojumu.
Konferencē aicināti piedalīties zinātnieki, skolotāji, žurnālisti, jauniešu kustības aktīvisti, politiķi kultūras darbinieki un baznīcas pārstāvji. Konferences ģeogrāfiskais areāls varētu aptvert centrālo un austrumu Eiropu, bet mēs priecātos, ja konferencē tiktu prezentētas arī Rietumeiropas reģionālās valodas (īpaši tās, kas ieguvušas to statusa oficiālu atzīšanu, piemēram, lejasvācu, skotu, astūriešu un aragoniešu  un tās, kas aktīvi risina valodas plānošanas jautājumus, piemēram, provansiešu).

Konference tiek organizēta Rēzeknē, kas atrodas Latgales kā vēsturiska un etnokulturāla reģiona centrā, Austrumlatvijā, 242 km attālumā no Latvijas galvaspilsētas Rīgas. Starp Rīgu un Rēzekni ir regulāra autobusu un vilcienu satiksme (ceļš – apmēram 4 stundas). Rīgā ir arī starptautiska lidosta.

Konferences dalības maksa - 25 EU/Ls 15, tajā ietilpst konferences materiāli, kafijas pauzes.
 Nakstsmītnes izmaksas Rēzeknē:
-	viesnīcā “Latgale” (vienvietīgais numurs ar brokastīm  21 EU/ Ls 13, divvietīgais – 36 EU/Ls 22,
-	“Rebir” dienesta viesnīcā (vienvietīgais numurs ar brokastīm 13EU/Ls 8, divvietīgais – 32EU/Ls 20,
-	lauku tūrisma pakalpojumi piepilsētā (diennakts – 16-19 EU/ Ls10-12),
-	RA dienesta viesnīca ( 5 EU/Ls3), 
Konferences neformālā daļa:
-	Iepazīšanās vakars (etnogrāfiskā stilā) – 3EU/Ls 2.
-	Noslēguma pasākums – 3EU/Ls 2.
-	 23.maijā, tiem konferences dalībniekiem, kuri vēlēsies, tiek plānots izglītojošs ceļojums pa Latgali ar autobusu par atsevišķu samaksu (izcenojumi būs precizēti pēc pieteikumu apkopošanas).

Nākamā informācija tiks izsūtīta visiem tiem dalībniekiem, kas būs pieteikušies konferences sekretariātā (ilga13@inbox.lv) līdz 2003.gada 31.novembrim. Jūs tiekat laipni lūgti izsūtīt Jūsu reģistrācijas kopiju pa e-pastu  arī konferences Polijas koordinatoram (wicher@amu.edu.pl) .

  Starptautiskā konference
“Reģionālās valodas Jaunajā Eiropā”
Rēzekne, Latgale, Latvija
                                      2004.gada 20.-23.maijā
			         REĢISTRĀCIJAS ANKETA

Vārds, uzvārds:_______________________________________________

Zinātniskais grāds, amats:_______________________________________

Organizācija:_________________________________________________

Kontaktadrese:_________________________________________________

Tālrunis:______________________________________________________

Fakss:_________________________E – pasts:  ______________________

Lūdzu atzīmējiet Jūs interesējošo:
___vēlos piedalīties ar referātu, ____ ar ziņojumu paneļdiskusijā, ___ kā  
klausītājs.
Referāta/ziņojuma nosaukums_____________________________________     
_____________________________________________________________
_____________________________________________________________

Īsa anotācija (līdz 60 vārdiem)_____________________________________
_____________________________________________________________
_____________________________________________________________
_____________________________________________________________
_____________________________________________________________
_____________________________________________________________
_____________________________________________________________
_____________________________________________________________

Darba sekcija __________________________________________________

Nepieciešamais tehniskais nodrošinājums uzstāšanās laikā_______________
_____________________________________________________________

     	Nepieciešama/ nav nepieciešama naktsmītne:
-	viesnīcā “Latgale”  ______,
-	“Rebir” dienesta viesnīcā________,
-	RA dienesta viesnīcā________,
-	lauku tūrisma pakalpojumi_________.

	Es vēlos piedalīties šādos neformālos pasākumos:
-	iepazīšanās vakarā ________,
-	noslēguma pasākumā ______,
-	braucienā pa Latgali________.
Komentāri____________________________________________________
_____________________________________________________________
_____________________________________________________________
Iesūtīt līdz 2003.gada 31.novembrim koordinatoriem doc. Ilgai �uplinskai, e-pasta adrese: ilga13@inbox.lv, profesoram Tomašam Viherkevičam, e-pasta adrese: wicher@amu.edu.pl.